![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2021/12/80g-1.jpg)
![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2021/12/80g-1.jpg)
Кияни могли помітити, як в останні роки активно оновлюється освітлення вулиць міста, особливо великих автомагістралей. Цим важливим напрямом робіт міська влада вбиває відразу кількох зайців: мережі зовнішнього освітлення стають більш сучасними і зручними для учасників дорожнього руху, підвищується безпека і досягається економічний ефект. Допомогти економити кошти міського бюджету має не сам ремонт (це, звісно, витрати), а заміна світильників на енергоощадні — старі ртутні й натрієві на світлодіодні. Ліхтарі зі світлодіодними елементами краще світять, довше служать і, головне, в рази економлять споживання електроенергії.
Наразі заходи в цій сфері регулює “Міська цільова програма зовнішнього освітлення міста Києва на період 2019-2022 років”. Бюджет програми на чотири роки — 2,72 млрд грн. Із них 1,76 млрд грн — кошти місцевого бюджету, а 0,96 млрд грн — інших джерел (держбюджету або займ). Реалізує програму департамент транспортної інфраструктури КМДА, якому підпорядковане КП “Київміськсвітло”. Це підприємство є балансоутримувачем усіх мереж зовнішнього освітлення міста і, відповідно, замовником робіт із їхнього оновлення.
У лютому 2021 року профільний департамент відзвітував депутатам Київради про виконання програми в 2020 році. І судячи зі звіту, саме капремонт мереж вуличного освітлення з заміною світильників є найбільш успішним напрямом роботи Київміськсвітла. Минулоріч провели робіт на 326 млн грн замість запланованих 146 млн грн. Якщо рахувати в світильниках, їх замінили 6515 замість 2666. І навіть начебто змогли на цьому зекономити: запланована вартість одного ліхтаря була 55 тис. грн, а фактична — менше 50 тис. грн.
Ці успіхи КП компенсувало тим, що не виконало інші заплановані пункти програми. Підприємство взагалі не замінювало ліхтарі в парках і скверах, не будувало мереж освітлення транспортних магістралей, не проводило капремонтів мереж архітектурно-декоративного освітлення. Прибудинкових територій також майже не торкалося — опрацювали 4 об’єкти, 93 в плані.
Невдовзі після звіту про роботу КП міський голова Віталій Кличко дав доручення провести його позаплановий аудит. Що й зробив департамент внутрішнього фінансового контролю і аудиту, який в досить стислі терміни — всього півтора місяці — підготував «Оцінку діяльності КП “Київміськсвітло” з питань дотримання законодавства під час проведення тендерних процедур та виконання договірних зобов’язань за 2019-2020 роки».
Золоті опори
Загалом перевіряльники, які аналізували роботу Київміськсвітла за 2019-2020 роки, охопили закупівлі на 262,4 млн грн. І з цієї суми виявили порушень, що привели до фактичних втрат, всього лише на 0,5 млн грн. Водночас аудитори також зафіксували порушення на 27 млн грн, які не призвели до втрат. І відзначили неефективне використання коштів з оціночними втратами 16,8 млн грн.
Щодо останнього пункту — бюрократичне формулювання звучить набагато більш нейтрально, ніж факти, які за ним стоять. Йдеться про аудиторську знахідку щодо вартості опор для ліхтарів. Для капремонтів із заміною світильників, про які йшлося вище, закуповують не лише світлодіодні лампи, а й опори ліхтарів. Спеціалісти Київекспертизи перевірили вартість робіт по 31 об’єкту капремонту (22 об’єкти в 2019 році, 9 в 2020-му) і дійшли висновку, що опори зовнішнього освітлення висотою 8-10 м придбали за цінами, що на 46-60% вищі за ринкові.
На думку експертів, загальна сума втрат на закупівлі опор становила 16,8 млн грн. Або 9,9% від вартості всіх перевірених робіт.
Щоб визначити ринкову вартість опор, експертиза направила запити на комерційну пропозицію до п’яти підприємств-виробників: ТОВ “Компанія “Металінвест””, ТОВ “Металогальва”, ТОВ “ЄвроРАЙЗ”, ТОВ “Долайт”, BLAGOUST. На основі їхніх відповідей аудитори сформували свою вибірку цін. Причому експерти зазначають, що вони використали не середні, а найвищі значення пропозицій. І все одно різниця з ціною, яку в кошторис заклало “Київміськсвітло”, склала 60% для опор 8 м і 46% для опор 10 м (завищення у КП).
“Київекспертиза” також дослідила сайти виробників і постачальників опор. Там вартість опор також нища за ту ціну, що за опори платило Київміськсвітло в 2019-2020 роках.
Ба більше, навіть якщо пошукати ці опори в інтернеті, їх продають дешевше, ніж заплатило Київміськсвітло. Наприклад, опору ОВОГ 8м 103/220 (саме такі купує КП) пропонують за 15 440 грн, і це з ПДВ. Десятиметрові можна знайти по 16 500.
Тобто ймовірно за кожен стовп з ліхтарем переплатили приблизно 7 тис. грн.
Представники КП з висновками аудиторів не погоджуються. Директор Київміськсвітла Володимир Круценко у відповіді зазначає: для формування ціни опор підприємство направляло запити на комерційну пропозицію на три заводи-виробники в 2019 році і на чотири в 2020 (отримало також три відповіді). І вже на основі їхніх цін в КП сформували кошториси. А вони, своєю чергою, отримали позитивні звіти від ДП “Укрдержбудекспертиза”.
Цікаво, що аудит охопив лише приблизно 16% закупівель ремонту освітлення в Києві (за очікуваною вартістю), які Київсвітло проводило у 2019-2020 роках. У Київаудиті нам так і не пояснили, за яким принципом відбирали закупівлі для перевірки. Однак закупівель з такими цінами на опори значно більше ніж 30, що увійшли до аудиту. Відповідно і втрати на них можуть бути суттєво вищими ніж 16,8 млн грн.
Окрім цього, завищення вартості опор на закупівлях Київміськсвітла Київаудит знаходив і під час своєї попередньої перевірки у 2019 році. Тоді він аналізував закупівлі за 2018 рік по 112 об’єктам. Аудитори виявили, що КП провело оцінку ринку за лише двома пропозиціями, здійснили свою власну — запитали ціни у п’яти компаній — і порахували, що Київміськсвітло неефективно витратило 15,9 млн грн. Щоб виправити це порушення, КП зобов’язалося визначити посадову особу, відповідальну за проведення аналізу поточних цін на ринку під час визначення вартості прямих витрат при складанні кошторисної документації.
Тонкощі енергоспоживання
Інша цікава знахідка аудиторів стосується вже не втрат від завищення ціни, а так званої “упущеної вигоди” через неефективне використання комунальних ресурсів.
У 2020 році КП “Київміськсвітло” закупило електроенергії для живлення мереж зовнішнього освітлення на 134,8 млн грн (62,3 млн квт/год). Аудитори з’ясували, що 520 із 1485 підключених об’єктів споживають понад 50 000 квт/год на рік. На них припадає 60% загального обсягу використаної електроенергії. Аудит радить обладнати ці об’єкти системами погодинного обліку електроенергії — АСКОЕ/ЛУЗОД, щоб надалі економити на закупівлях ресурсів.
Річ у тім, що на ринку електроенергії, який в Україні стає все більш вільним і технологічним, наразі є два типи непобутових споживачів — “А” і “Б”. “А” — це група підприємств, майданчики яких обладнані автоматизованими системами зчитування даних електроспоживання. Найпоширеніша з таких систем – АСКОЕ – автоматизована система комерційного обліку електроенергії. Вона погодинно фіксує показники споживання і передає дані з лічильників підприємства на власний сервер та сервер енергопостачальної компанії. Тож надалі підприємства групи “А” можуть враховувати погодинні ціни на електроенергію, коригувати свої витрати на неї та отримувати вигідніші тарифи.
До групи “Б” належать всі інші споживачі, не обладнані. І, як можливо трохи дивно, київське КП освітлення також.
Тому в своїх висновках аудитори радять підприємству звернути увагу на це упущення і наводять такі розрахунки:
Вартість обладнання АСКОЕ 520 точок, які споживають 60% електроенергії, становитиме 10,5 млн грн. Ліхтарі переважно працюють вночі, а тоді тариф на електроенергію дешевший. Тому якщо АСКОЕ фіксуватиме час її споживання, вдасться зменшити витрати на освітлення. На думку експертів, ця економія для “Київміськсвітла” може складати приблизно 13% на рік. У 2020 році це було б 8,1 млн грн. І тому термін окупності для облаштування 520 об’єктів системами АСКОЕ становитиме лише 1,5 роки.
На таку рекомендацію представники КП відповіли, що вже економлять бюджетні кошти — замінюючи ртутно-натрієві світильники. І це заощадило 28 млн грн за 2017-2020 роки. Щодо висновків по ефективності впровадження АСКОЕ не впевнені — оскільки не бачать доведеності наведених розрахунків вартості обладнання і його окупності. Але можливо, займуться цим питанням.