![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2017/05/prozorro_zvit_2016-1-1024x506.png)
![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2017/05/prozorro_zvit_2016-1-1024x506.png)
Рівень конкуренції у закупівлях в системі ProZorro протягом 2016-го року знижувався. Про це йдеться у дослідженні громадської організації Transparency International Україна, яке презентували 11 травня у Києві.
В доповіді «Реформа публічних закупівель в Україні та результати роботи електронної системи Prozorro» зазначено, що протягом серпня-грудня минулого року показник конкуренції знижувався з 2,3 до 2,05 на допорогових закупівлях, та з 3,3 до 2,8 на відкритих торгах відповідно. При цьому, на думку авторів дослідження, причиною цього є стрімкий ріст самої системи. Кількість закупівель, які оголошують замовники збільшувалася значно швидше ніж зростала кількість зацікавленого в участі в тендерах суб’єктів бізнесу. Проектний менеджер Transparency International Україна Євген Білик прогнозує, що даний тренд зміниться у 2017 році і ситуація з конкуренцією вирівняється. Для порівняння, у Грузії у 2016 році подібний показник на електронних тендерах склав 2,1. Експерт ТІ Україна, вважає, що для України, навіть, показник в 2,9 не є піковим за сприятливих умов та правильної державної політики.
Іншою тенденцією минулого року стало зростання кількості дискваліфікацій учасників. З серпня до грудня 2016-го цей показник в системі ProZorro зріс з 7,7% до 8,5% на допорогових закупівлях та з 14% до 16% на відкритих торгах. Євген Білик, вважає, що це «може негативно впливати на участь потенційних постачальників». Найтривожнішим у цій ситуації є те, що безпідставну дискваліфікацію станом на сьогодні досить складно покарати. Функції та повноваження контролюючих органів взаємоперетинаються і, часто, не є достатніми для впливу на недоброчесних замовників.
Загалом, Transparency International Україна оцінює зміни, які відбулися у сфері публічних закупівель протягом останніх років, як дуже позитивні. Серед найбільших досягнень запровадження ProZorro аналітики TI Україна відзначили наступне: електронізацію тендерів; встановлення рівних правил для українського та іноземного бізнесу; відсутність квот. З технічного боку ProZorro має наступні позитивні переваги, відзначені Transparency International Україна. Насамперед, це архітектура, яка є гібридною і складається з Центральної бази даних та електронних майданчиків. Беззаперечним позитивом є наявність відкритого API. Також більшість даних є машинозчитуваними. Унікальним додатком до системи є безкоштовні публічний та професійний модулі аналітики. Ознакою прозорості є розкриття всієї тендерної документації в системі ProZorro.
Transparency International Україна надала ряд рекомендацій для наступних вдосконалень системи. Що стосується змін на законодавчому рівні, то доцільним є чіткіше прописування правил проведення допорогових закупівель. Також, на думку аналітиків ТІ Україна, ризик-індикатори необхідно закріпити у відповідних підзаконних актах. Що ж до технічного боку роботи системи, то необхідно продовжити її розвиток у наступних напрямках. По-перше, варто додати до системи процедури на всіх етапах закупівельного процесу. Дані, що публікуються в системі повинні бути ще більш комплексними. Їхнє введення має бути автоматизованим. Що стосується роботи громадськості в сфері моніторингу, то тут ТІ Україна вважає за доцільне інтегрувати в модулі аналітики ризик-індикаторів та об’єднати більшість громадських моніторів довкола однієї платформи (наприклад, DOZORRO).
Звіт містить опис методологію аналізу системи ProZorro, яку розрибили в TI Україна і яку організація закликає використовувати громадських активістів моніторингу публічних закупівель.
Участь в презентації взяли директор Програми інноваційних проектів ТІ Україна Віктор Нестуля, перший заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Максим Нефьодов, заступник керівника проекту ЄС “Гармонізація системи державних закупівель України зі стандартами ЄС” Олександр Шатковський, заступник керівника проекту «Прозорість та підзвітність у державному управлінні та послугах» (TAPAS) Леся Чміль.
З повним текстом дослідження можна ознайомитися на сайті Transparency International Україна. Дослідження здійснене в рамках проекту USAID, UK aid та Фонду Євразія «Прозорість та підзвітність у державному управлінні та послугах» (TAPAS).