![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2019/02/Screenshot_23.png)
![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2019/02/Screenshot_23.png)
У листопаді-грудні 2018 року Всеукраїнська Мережа Доброчесності та Комплаєнсу (UNIC) провела дослідження “Корупційні ризики у діяльності органів влади: погляд бізнесу”. Дослідження було здійснено в рамках проекту”Зміцнення засад доброчесності у взаємодії держави та бізнесу” за підтримки ПРООН в Україні та Міністерства закордонних справ Данії.
Під час дослідження було опитано представників українського бізнесу, а також проведено глибинні інтерв’ю з метою:
- виявлення місця корупції серед існуючих перешкод бізнесу в Україні;
- дослідження поширеності корупції та основних видів корупційних практик у відносних держави і бізнесу;
- визначення чинників існування корупційних практик та пропозицій щодо їх мінімізації.
“Сподіваємось, що результати даного дослідження стануть корисними для аналізу та подальшого моніторингу змін у сфері корупційних ризиків. З основних висновків показовими є такі:
- дві третіх респондентів ідентифікують корупцію, як фактор, що заважає веденню бізнесу;
- більш ніж половина вважають, що в Україні можливо вести бізнес законно;
- ЗМІ залишається основним джерелом щодо обізнаності з результатами протидії корупції та антикорупційного законодавства;
- на думку більшості бізнесу населення ставиться до явища корупції негативно, проте не вважає себе спроможним змінити ситуацію, займає більш пасивну позицію.” – коментує результати дослідження Ганна Герасимчук, Голова Секретаріату UNIC.
Окрім того, основні результати дослідження включають:
- 82% респондентів вважають, що корупція в Україні щонайменше дещо поширена, 61% респондентів вважають, що корупція дуже поширена.
- Щодо корупційних практик, то найчастіше підприємства вдаються до підкупу співробітників своїх контрагентів чи конкурентів.
- Більшість респондентів (56%) вважають, що в Україні можливо законно вести бізнес. Повністю заперечують таку можливість лише 8% респондентів.
- 60% респондентів заявили, що вони особисто ніколи не звертаються до впливових осіб, а 32% сказали, що роблять це лише у разі крайньої потреби.
- Понад 80% респондентів вважають, що для них особисто висловлювання “Я утримуюсь від того, щоб давати хабарі” справедливе принаймні у більшості випадків. 75% з них не дають хабарі із принципових міркувань.
“Дуже цінно, що до загального збільшення досліджень корупції в Україні, долучається і бізнес-середовище. Погляди бізнесу та населення щодо сильного поширення корупції збігаються. Проте бізнес має менш низьку толерантність та більш високу готовність протидіяти їй, ніж пересічні українці. Підприємці бачать, як подолання корупції зможе принести користь саме їм. Розуміння такої користі для самих себе найбільш спонукає співвітчизників до антикорупційних активностей. Це показує потенціал долучення бізнесу до інформаційних кампаній з виховання нульової толерантності до корупції у громадян”, – відзначив Олександр Калітенко, експерт з аналізу політики Transparency International Ukraine.
“Дослідження показує конкретний взаємозв’язок між корупцією та поширенням здорової конкуренції. Український бізнес відзначає, що достатньо розповсюдженим явленням є патронаж, фактичний контроль підприємств політиками та іншими представниками органів державної влади, при цьому, такі підприємства мають великі переваги у бізнесі. Більше того, серед найпоширеніших незаконних практик серед підприємств була відмічена, так звана, комерційна корупція – тобто підкуп співробітників контрагентів або конкурентів (т.з. відкат). Великий бізнес опинився серед лідерів-корупціонерів”, – звернула увагу Лана Сінічкіна, партнер ЮФ Arzinger, член Виконавчого комітету UNIC.
Детально з метою та результатами дослідження можна ознайомитися за посиланням.
Довідка:
Корупція залишається основною перешкодою для економічного росту України. За даними Transparency International, Україна посідає 120 місце зі 180 країн в рейтингу сприйняття корупції за 2018 рік. Важливим кроком у процесі посилення ефективного корпоративного управління в Україні є кардинальні зміни, на які є чіткий запит українського суспільства. Законодавець, уряд та інші драйвери розвитку корпоративного управління повинні популяризувати питання підзвітності, відкритості, ділової доброчесності та разом знаходити дієві механізми їх запровадження. Впровадження бізнесом міжнародних антикорупційних практик та дотримання принципу “нульової“ толерантності до корупційних схем дозволить запустити механізм позитивних змін.
Всеукраїнську Мережу Доброчесності та Комплаєнсу (UNIC) було засновано Радою бізнес-омбудсмена за підтримки Європейського банку реконструкції та розвитку і Організації економічного співробітництва та розвитку у жовтні 2017 року. На сьогодні вона налічує 61 компанію, в яких працює 99 тис. працівників з 54 міст України.
UNIC — нова ініціатива для бізнесу, який прагне працювати прозоро, є майданчиком для просування ідеї відповідального бізнесу та впровадження стандартів доброчесності відповідно до кращих міжнародних практик. Учасники UNIC проходять сертифікацію та приймають стандарти прозорого ведення бізнесу, колективно протистоять корупції, отримують консультування та підтримку світових експертів з питань ведення бізнесу. Учасники UNIC мають полегшений вихід на міжнародні ринки та отримання міжнародного кредитування.
Погляди бізнесу та населення щодо сильного поширення корупції збігаються. Проте бізнес має менш низьку толерантність та більш високу готовність протидіяти їй, ніж пересічні українці. Підприємці бачать, як подолання корупції зможе принести користь саме їм.
Олександр Калітенко, експерт з аналізу політики Transparency International Ukraine