![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2021/02/reyestr_dekl-900x332.jpg)
![](https://ti-ukraine.org/wp-content/uploads/2021/02/reyestr_dekl-900x332.jpg)
27 січня Президент Зеленський вніс на розгляд Верховної Ради України законопроєкт про посилення кримінальної відповідальності за недостовірне декларування. Парламент повернув її у грудні 2020 року і її формат зазнав численної критики з боку громадськості та міжнародних партнерів України.
Короткі висновки:
- законопроєкт є кроком у правильному напрямку, що покращує поточну ситуацію з відповідальністю за недостовірне декларування. Однак санкції, передбачені в ньому, треба посилювати ще;
- трохи підвищуються штрафи та додається позбавлення волі до 2 років за умисне неподання декларації або брехню в ній на суму від 4,54 млн грн (2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб);
- нові кримінальні статті стають корупційними кримінальними правопорушеннями і нетяжкими злочинами, що збільшує можливість і строки для притягнення до відповідальності недобросовісних декларантів.
Основні рекомендації:
- передбачити позбавлення волі бодай для високопосадовців за умисну брехню в деклараціях, яка починатиметься від 1,135 млн грн (500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб);
- знизити поріг для кваліфікуючого складу декларування недостовірної інформації — з 4,54 млн грн до 2,27 млн грн (з 2 000 до 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).
Детальніше в юридичному аналізі.
Що сталось?
27 січня 2021 року Президент України Володимир Зеленський зареєстрував Проект Закону № 4651 про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України щодо вдосконалення відповідальності за декларування недостовірної інформації та неподання суб’єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Головним комітетом визначений Комітет з питань правоохоронної діяльності, який очолює Денис Монастирський.
Нагадаємо, що 4 грудня 2020 року народні депутати прийняли Закон щодо повернення кримінальної відповідальності за недостовірне декларування, який був розкритикований ТІ Україна. Детальніше про той законопроєкт Трансперенсі Інтернешнл Україна розповідала в юридичному аналізі.
Що пропонується? Коментар.
Законопроєкт додає кримінальну санкцію у вигляді позбавлення волі на строк до 2 років за умисне неподання декларації (чинна стаття 366-3 КК України). Це крок, який відповідає рекомендаціям ТІ Україна на 2021 рік для зниження рівня корупції в Україні, і заслуговує на підтримку. Також така санкція додається за завідомо недостовірне декларування у розмірі понад 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (4,54 млн грн).
Зауважимо, що цей розмір недостовірних відомостей як кваліфікуюча ознака знижується вдвічі — зараз він становить 4 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (9,08 млн грн). Зниження цього верхнього порогу є кроком у правильному напрямку. Проте, можна розглянути можливість його подальшого зниження — з 2 000 до 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (2,27 млн грн). Ця рекомендація обумовлена і нижчезгаданим фактором.
Адже водночас, за брехню в декларації на суму від 500 до 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1,135 – 4,54 млн грн) позбавлення волі не передбачається — додається тільки обмеження волі строком до 2 років. Трансперенсі Інтернешнл Україна продовжує наполягати на необхідності забезпечення дієвої стримувальної санкції у вигляді позбавлення волі бодай для високопосадовців (осіб, які обіймають відповідальне або особливо відповідальне становище) за умисну брехню в деклараціях, яка починатиметься саме від 1,135 млн грн (500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб). Як бачимо, наразі від цього порогу така санкція не передбачається законопроєктом ні для кого.
Законопроєкт також пропонує трохи підвищити розмір штрафів за недостовірне декларування. Це також співзвучно з попередніми рекомендаціями Трансперенсі Інтернешнл Україна. Так, розмір штрафу за брехню в деклараціях від 500 до 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1,135 – 4,54 млн грн) пропонується змінити з 42 500 – 51 000 грн на 51 000 – 68 000 грн, а від 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (4,54 млн грн) — з 51 000 – 85 000 грн на 68 000 – 85 000 грн.
Хоча ці штрафи менші, ніж пропонувала ТІ Україна, це теж є кроком у правильному напрямку. У підсумку, законопроєкт зробить нові статті у КК України не кримінальними проступками, а нетяжкими злочинами, що відповідає минулій рекомендації організації.
Також законопроєкт повністю враховує й іншу рекомендацію ТІ Україна — внести нові кримінальні статті до переліку корупційних кримінальних правопорушень. Саме це і передбачається проєктом Закону. Стара стаття 366-1 КК України, яка була визнана неконституційною Конституційним Судом України, вилучається з цього переліку, закріпленого у примітці до ст. 45 КК України, і заміняється двома новими — 366-2 та 366-3, за які депутати голосували в грудні 2020 року.
Такий крок знімає раніше висловлені застороги щодо того, що недобросовісний декларант буде звільнений від кримінальної відповідальності взагалі, якщо з дня вчинення ним кримінального проступку, що не входить до переліку корупційних кримінальних правопорушень (чим поки наразі і є нові статті КК України) і до дня набрання вироком законної сили минуло 2 роки. Для нетяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років, цей строк давності збільшується з 2 до 3 років.
Однак досі існує сенс повторити минулу рекомендацію: підвищити позбавлення волі у нових статтях з 2 до 3 (5) років, щоб строк давності складав 5 років, а не 3. Це збільшить кількість декларацій, доступних для перевірки, і зробить інститут е-декларування більш дієвим, особливо пам’ятаючи про небезпеку визнання ВАКС неконституційним теж.
Іншими змінами у законопроєкті є обґрунтоване уточнення суб’єктів адміністративних правопорушень, передбачених приміткою до ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення “Порушення вимог фінансового контролю”, зважаючи на набуття чинності нової редакції Закону “Про запобігання корупції”, яка повернула до життя інститут е-декларування, разом з повноваженнями НАЗК. Однак проєктом Закону поки не уточнюються диспозиції та назви самих кримінальних статей, для того, щоб вони відповідали іншій термінології Закону “Про запобігання корупції”.
Таким чином, законопроєкт 4651, внесений Президентом України, є кроком у правильному напрямку, що покращує поточну ситуацію з відповідальністю за недостовірне декларування. Однак в ньому залишається простір для суттєвого вдосконалення.
Рекомендації:
- забезпечити кримінальну санкцію у вигляді позбавлення волі бодай для високопосадовців (осіб, які обіймають відповідальне або особливо відповідальне становище) за умисну брехню в деклараціях, яка починатиметься від 1,135 млн грн (500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб). 1 135 000 грн — це досить обґрунтована сума, яка орієнтовно корелюється у законодавстві з нормами щодо конфіскації необґрунтованих активів;
- знизити верхній поріг для кваліфікуючого складу злочину щодо декларування недостовірної інформації — з 4,54 млн грн до 2,27 млн грн (з 2 000 до 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб);
- розглянути можливість збільшення строку позбавлення волі — з 2 до 3 (5) років;
- суттєво підвищити кримінальні штрафи за завідому брехню в декларації понад 1,135 млн грн — зробити їх від 51 000 до 102 000 грн (3 000 – 6 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), а якщо брехня понад, наприклад, 2,27 млн грн (1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), або бреше високопосадовець — то і від 102 000 до 136 000 грн (6 000 – 8 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян);
- суттєво підвищити кримінальні штрафи за умисне неподання декларації — зробити їх від 102 000 до 136 000 грн (6 000 – 8 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), а якщо декларацію умисно не подав високопосадовець — то і від 136 000 до 170 000 грн (8 000 – 10 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян);
- уточнити диспозиції та назви нових кримінальних статей, узгодити їх з термінологією Закону України “Про запобігання корупції”.
Юридичний аналіз підготував юридичний радник ТІ Україна Олександр Калітенко.